A tégla az egyik legrégebbi és egyben leggyakoribb, időtálló építőanyag. A legtöbben így is közelítik meg és gondolataikban felhasználását mindig a házakhoz, a ház körüli munkákhoz, a felújításokhoz kötik. Ennek ellenére számos nem mindennapi, sőt, meglepő helyen is felbukkan, így például a nemrég nyílt II. Ipar- és Tervezőművészeti Nemzeti Szalon kiállításon a Műcsarnokban.
Bár a tégla története egyidős a civilizációéval, és az agyag is a művészettörténet nélkülözhetetlen eleme, mégsem ez a robosztus építőanyag jut elsőre eszünkbe múzeumba készülés kapcsán. Így talán meglepő lehet, hogy egy kiállításon találkozhatnak ezzel a hagyományos, mégis folyamatosan fejlődő építőanyaggal.
A Műcsarnokban április 9-én nyílt a hazai kortárs design és formatervezés legfontosabb fóruma, a II. Ipar- és Tervezőművészeti Nemzeti Szalon. A kiállításon a Wienerberger tégláinak meghatározó szerep jut. A tárlaton bemutatandó tárgyak posztamenseit ugyanis Porotherm téglából építették meg a kiállítás rendezői. A kiállítás installációjának megtervezésekor cél volt, hogy a kiállított műtárgyak egységes keretben legyenek kiállítva a térben, ezzel erősítve a kurátori koncepciót.
„A használt anyagokkal a kiállítás tematikájának kézművességre utaló jellegét is ki szerettük volna fejezni, ezért döntöttünk az égetett kerámia posztamensek és a térbe belógatott, azokat osztó függönyök mellett. A szalonon kiállításra kerülő műtárgyak sokszínűsége miatt alapvetés volt egy neutrális posztamensrendszer megtervezése, mely egyszerre képes összefogóan kezelni az összes különböző műtárgyat. Így került kiválasztásra a nagyméretű üreges vázkerámia falazóblokk, amelyből vágás, faragás nélkül készült el az összes posztamens” – mondta el Szabó Levente, tervező.
Az 5440 darab tégla egymás mellé rakva 1360 métert tesz ki, ami a Műcsarnok – Állatkert – Széchenyi fürdő – Vajdahunyad vára sétát jelentené, míg egymásra rakva szinte pontosan négyszer olyan magas lenne, mint az Eiffel-torony. A kiállításon idén több mint 300 kiállító vesz részt, bemutatva a jelenkori magyar iparművészet legfontosabb újdonságait és eredményeit.
Nagy Zsolt István, a Wienerberger marketing vezetője a kiállítás szervezőivel való együttműködés részleteiről megosztotta: „Érdekes volt látni ahogy ez a kiállítás megszületett. Feszített tempóban kellett dolgoznunk és sok nehézséggel kellett szembenéznünk, de közösen leküzdöttük ezeket az akadályokat. A végeredmény pedig ez a remek kiállítás. Ahogyan az elmúlt 200 évben is számos példa volt arra, hogy a Wienerberger és a művészetek kéz a kézben jártak, egészen biztos vagyok benne, hogy hasonló ügyek támogatóiként még számtalanszor fogunk megjelenni a jövőben is.”
A marketing vezető továbbá megjegyezte, büszkén álltak az ügy mellé.
„Magyarországon évtizedekig az építészetre úgy gondoltak mint műszaki problémák összességére, pedig valójában az emberi kultúrával együtt az ősidőkig visszavezethetően az építészet művészetként is együtt élt az emberiséggel. Ezen szerettünk volna változtatni, amikor megkaptuk a felkérést a Műcsarnoktól."
"Fontos volt, hogy ne csak ipari kérdés legyen a tégla használata, hanem megmutassuk, hogy a művészetekhez is jól tud kapcsolódni.”
A kiállításról készült videó itt megtekinthető:
További információ a kiállításról ide kattintva elérhető.
Hazánk egyik legnagyobb mintagazdaságának és agrárszakképző iskolájának új sportcsarnokáért a DAW Építész Stúdió tervezőként, míg a Bulid It Mérnökiroda Kft. kivitelezőként felelt. Az egykor világhírű, császári és királyi ménesbirtok campusának legújabb tagja visszafogott formálásával és erőteljes karakterjegyeivel hirdeti az épületegyüttes új korszakának szemléletét.
A WHB és a LATEREX kivitelezésében 13 hektárnyi területen egy páratlan épületegyüttes jött létre, amely az érintett intézmények mellett egész Dunakeszi számára komoly előrelépést jelent.